Niz potresa pogodio je jug Hrvatske i unio nemir među stanovnike, a Seizmološka služba objavila je detalje o povijesti potresa na tom području.
Navode da se seizmički najaktivnije područje Hrvatske proteže južno od Zadra i Šibenika sve do najjužnijeg dijela Jadranske obale. Ovih dana ponovno podsjeća na svoju nemirnu prošlost. Taj prostor, koji obuhvaća i epicentralno područje Stona i Slanog, oduvijek je bio poprište snažnih potresa.
![Image](https://d19p4plxg0u3gz.cloudfront.net/0e9d66f8-5bd0-11ef-af4d-e60902a44798/v/42bc9a34-9d0c-11eb-a404-cedfb09875dd/1280x1280-42bcbbf4-9d0c-11eb-8f97-cedfb09875dd.webp)
Davne 1850. godine, područje Stona zabilježilo je potres koji je prema tadašnjoj ljestvici dosegnuo intenzitet Imax = VIII-IX EMS, jedan od najrazornijih u povijesti. Potres koji je 5. rujna 1996. godine potresao Ston i Slano, magnitude 6.0, s maksimalnim intenzitetom VIII EMS, također se pamti. Taj potres je sravnio tri sela sa zemljom i prouzročio štete diljem Dalmacije, a uslijedile su tisuće naknadnih potresa koje su dodatno uzdrmale tlo.
Najnoviji potresi dogodili su se 15. kolovoza 2024. godine, kada je područje zabilježilo tridesetak podrhtavanja. Iako su većinom bili slabi ili vrlo slabi, magnitude manje od 2,6, tri su se potresa posebno istaknula – dva magnitude 3,3 i najjači, magnitude 3,5. Iako nisu izazvali značajne štete, ovi potresi podsjećaju na seizmičku aktivnost ovog područja.
Seizmološka povijest juga Hrvatske dodatno je obilježena Velikim dubrovačkim potresom iz 1667. godine, koji je bio najjači potres zabilježen u Hrvatskoj od 17. stoljeća do danas. Ovaj potres je uništio i teško oštetio većinu kuća od Dubrovnika do Budve, ostavivši trajne posljedice u povijesti i arhitekturi regije.
POGLEDAJTE VIDEO: Tomislav Fiket komentirao potrese koji su pogodili Hrvatsku